El carrer del Ferro s’obre pas a La Marina del Prat Vermell
![..](https://media-edg.barcelona.cat/wp-content/uploads/2024/04/05134109/Ferro-vista-ocell-760x428.jpg)
Aquesta millora de Ferro comprèn l’àmbit d’urbanització a tocar del carrer d’Ascó, des del carrer d’Arnes, a tocar del parc central de la Marina del Prat Vermell, i fent de nexe entre el carrer del Foc i el carrer dels Motors. En conjunt, es generarà un àmbit de 4.200 m².
L’IMU (Institut Municipal d’Urbanisme) acaba de posar en marxa les obres d’urbanització d’un tram del carrer del Ferro, al barri de la Marina del Prat Vermell, al districte de Sants-Montjuïc.
Es tracta d’un tram d’uns dos-cents metres lineals -en concret el que discorre entre els carrers del Plom i d’Arnes– amb què s’ha obert pas entre aquest entramat que hi havia de naus industrials; i que ara, amb la renovació, es convertirà en un carrer interior amb trànsit rodat pacificat del barri, i amb una amplada de calçada de sis metres.
En definitiva, una millora urbana en aquest tram del carrer del Ferro, que quedarà alineat en secció amb Ascó, i que significarà unir dues artèries viàries principals del barri, com són els carrers del Foc i Motors.
Verd, mobiliari urbà i enllumenat
La idea de barri sostenible a La Marina del Prat Vermell va molt lligada a la importància de les zones verdes que, en quantitat i en protagonisme, constitueixen un dels sistemes més importants. Pel que fa al verd, es proposen diferents estructures de plantació segons la tipologia del carrer, orientació, configuració física, ús preferent, si és d’estada o només de pas.
Al carrer del Ferro, per exemple, hi haurà un gran nombre de parterres i d’espècies vegetals d’alineació. Unes espècies que seran preferentment les plantes autòctones i de xerojardineria; és a dir, verd amb necessitat baixa de reg.
El mobiliari s’ubicarà al llarg del vial renovat i en les zones de descans; les papereres seran del tipus Bcn (70 L) d’acer galvanitzat i de planxa perforada, mentre que els escocells seran de platina galvanitzada.
Les tipologies d’il·luminació seran dues: una, per a una xarxa primària (vial); i una altra per a una xarxa secundària o interna (voreres i carrers per a vianants). Així, els bàculs d’enllumenat seran columnes d’acer galvanitzat amb alçades d’entre 5 m i 8 m, de sistema LED.
Neteja, drenatge, ferms i paviment
Quan parlem d’aquest nou barri, cal destacar que una part molt important des del punt de vista de la racionalitat econòmica és el capítol d’implantació de serveis: a més de l’aigua, el gas, mitja i baixa tensió, telecomunicacions, clavegueram, reg, enllumenat o semàfors, s’afegeixen les noves xarxes de fred i calor de barri, aigües regenerades i drenatge sostenible, totes elles amb una complexitat molt alta tant d’obra civil com mecànica intrínseca.
En l’apartat de recollida de residus, a Ferro es farà mitjançant contenidors de reciclatge al carrer i de rebuig i orgànica; amb uns criteris que inclouen: 1 punt de reciclatge selectiu (paper, vidre i envasos) i 1 punt de rebuig i orgànica. En conjunt es proposen 5 punts de recollida selectiva i 5 per a orgànica i rebuig. A més, aquests punts s’intentaran col·locar a prop dels passos de vianants; i que la seva ubicació no perjudiqui la visibilitat d’aquests últims.
Així, el verd que es planteja al carrer del Ferro va més enllà de la consideració de ‘carrer enjardinat’ o de ‘carrer amb parterres i arbres’; no es tracta d’elements aïllats i autònoms, sinó d’un entramat verd amb caràcter continu, amb superfícies entapissades, amb petits volums d’arbustives, i de diferents tipus i mides d’arbres, cromatisme, olors, o ombres més o menys intenses.
Aquesta implantació de forma intensiva del verd, té també, com a conseqüència, la utilització en proporció important de superfícies toves, no només la terra vegetal, sinó tots els paviments tous complementaris que es troben en els parcs, com ara el sauló o les llambordes granítiques amb franges de gespa, i altres que es puguin plantejar en els segregats futurs amb el desenvolupament dels corresponents sectors.
L’ús d’aquests materials, doncs, permet plantejar-se el drenatge de totes aquestes superfícies d’una forma diferent de la convencional: el SUDS.
En aquest sistema de drenatge de La Marina, l’aigua de pluja que cau a les voreres és conduïda als parterres (amb geometria còncava, capa de mulch i terra vegetal) on es gestiona emmagatzemant-la i filtrant-la al terreny. I l’aigua caiguda a les calçades es desestima, ja que es considera que és massa bruta, captant-la i conduint-la al sistema de col·lectors unitaris.
En conjunt, aconseguint gestionar el 73% de l’aigua de pluja caiguda a l’àmbit per a pluges amb període de retorn igual o inferior a un any.
Finalment, pel que fa a paviments i acabats superficials, també s’han racionalitzat les solucions a implantar; en aquest cas tan sols s’utilitzarà panot.
Radiografia del futur barri
Al barri residencial de La Marina del Prat Vermell (amb 75 hectàrees de superfície, equivalents a 40 illes de l’Eixample) es projecten quasi 12.000 habitatges (5.160 seran de protecció oficial, 1.086 allotjaments dotacionals per a col·lectius amb dificultats d’emancipació, i 5.700 habitatges lliures). La Marina del Prat Vermell, doncs, representarà la concentració més gran d’habitatges amb algun tipus de protecció de tota la ciutat, i d’aquests, al voltant del 50% formarà part del parc municipal d’habitatge.
Quant a l’activitat econòmica, es reserven uns 320.000 m² de sostre per a usos comercials i terciaris que suposaran entre 8.000 i 11.000 llocs de treball.
Es destina una superfície d’ 11,15 ha per a equipaments i, en concret, a les necessitats per a assegurar una correcta dotació per als nous veïns i complementar les necessitats dels barris propers. En aquest sentit, la transformació urbana prevista esdevé una oportunitat per a cohesionar els barris de La Marina del Prat Vermell i La Marina de Port.
El verd serà un dels pilars del nou barri. El planejament destina 13,30 ha a espais lliures, i destaca el parc central del barri, entre els carrers d’Arnes, Ascó, Pontils i Cal Cisó, que ben aviat serà una realitat, concentrant 2,4 ha i convertint-se en pulmó verd de l’àmbit. També hi haurà un eix cívic d’uns 720 metres paral·lels al carrer del Foc.
A més, cal afegir que el model d’urbanització que s’ha utilitzat aquí en la ‘nova’ Marina distribueix parterres drenants a totes les voreres que es van urbanitzant, augmentant així en un 11% la superfície verda prevista en el planejament, ja que s’instal·len en superfícies qualificades de vial, on el planejament no preveu cap superfície qualificada de verd.
Les obres del carrer del Ferro tindran una durada prevista aproximada de sis mesos i compten amb un pressupost d’execució d’1,7 MEUR (IVA inclòs).