Servei de Premsa
18/08/2024
Barcelona presidirà durant dos anys el fòrum de ciutats digitals europees
05/11/2020
Temps estimat de lectura: 5 minuts
La tercera tinenta d’alcaldia, Laia Bonet, es marca com a objectiu convertir el Knowledge Society Forum d’Eurocities en un actor principal de la política digital a nivell de la UE i exercir de lobby de ciutats davant la Comissió Europea
La inclusió digital, l’ús de les tecnologies emergents per fomentar la innovació urbana i la promoció dels drets digitals i l’ús de les dades com a bé públic, son les prioritats de Barcelona
La candidatura de Barcelona compta amb la vice-presidència de Rotterdam, amb qui s’ha treballat conjuntament l’agenda del fòrum digital
Link al vídeo de la intervenció de Laia Bonet a l’Assemblea General d’Eurocities
Barcelona presidirà durant els propers dos anys el fòrum de ciutats digitals d’Eurocities, anomenat Knowledge Society Forum (KSF) amb l’objectiu d’influir, des de les ciutats, en l’agenda digital europea i posar al centre del debat la inclusió digital com a prioritat. L’Assemblea General anual d’Eurocities, que s’ha celebrat de forma telemàtica amb la presencia de les 140 ciutats que formen la xarxa, ha triat la candidatura presentada per l’Ajuntament de Barcelona, que compta amb la vicepresidència de Rotterdam.
En aquesta nova etapa, Barcelona vol convertir el fòrum digital d’Eurocities en un actor principal de la política digital a nivell de la UE i exercir de lobby de ciutats davant la Comissió Europea, que ha d’establir la regulació de l’economia digital a nivell europeu. Barcelona pretén situar les ciutats en la taula de debat sobre les polítiques digitals a nivell europeu i introduir en l’agenda prioritats urgents de les ciutats com la reducció de les desigualtats que comporta la digitalització.
Segons la tinenta d’alcaldia d’Agenda 2030, Transició Digital, Esports i Coordinació Territorial i Metropolitana de l’Ajuntament de Barcelona, Laia Bonet, la pandèmia ha fet “més evident i més urgent que les ciutats siguin a la taula de decisió europea”. “Barcelona assumeix el lideratge de les ciutats digitals europees en un moment crucial, en què una crisi econòmica i sanitària global està accelerant la transició digital d’una manera sense precedents”, ha dit. En el seu discurs, Bonet ha subratllat que “les ciutats són actors clau en la transformació digital d’Europa, perquè la digitalització, encara que no estigui dins les competències legals municipals, determina molts àmbits de la vida urbana, de la cohesió social i de les oportunitats econòmiques a les ciutats”.
Al mateix temps, ha destacat que la pandèmia ha exposat les fortes desigualtats que comporta la digitalització. “Les ciutats d’Europa són testimonis dels efectes de la bretxa digital a les nostres societats. Necessitem suport per fomentar la inclusió digital, de manera que l’accés a Internet no amplifiqui les desigualtats socials existents”, ha afegit.
“Ens trobem en una cruïlla entre un model tecnològic que redueix la nostra capacitat –com a ciutats i ciutadans– per governar les nostres vides i un que fomenta la innovació, els drets i la inclusió a les ciutats”, ha assegurat Bonet, qui “s’ha mostrat convençuda que “com a ciutats europees tirarem endavant una visió de ciutats digitals centrades en els humans”.
Àrees prioritàries d’actuació en els dos anys de mandat
Després d’una revisió en profunditat de les agendes digitals d’institucions, ciutats i lobbies de la UE, Barcelona proposa concentrar els esforços en els temes següents:
- Inclusió digital. Durant els darrers mesos, hem estat testimonis de com l’accés a Internet i la capacitat d’utilitzar serveis digitals determinen qui es pot beneficiar de la transició digital. La bretxa digital s’ha exposat com a catalitzador de les desigualtats socials a l’era digital. Abordar-lo i promoure la inclusió digital és un repte clau si volem fomentar les societats cohesionades i protegir els drets en l’era postcovid.
- Tecnologies emergents: la capacitat de les ciutats per fomentar la innovació urbana depèn cada vegada més d’identificar les tecnologies emergents i treballar per desbloquejar el seu potencial transformador, alhora que identifica els reptes de fer un ús intensiu, però responsable, d’aquestes tecnologies emergents per a la innovació urbana.
Una línia de treball principal en aquest context serà l’ús de la Intel·ligència Artificial (IA) a l’administració pública:
- Promoure un ús intensiu, però responsable, de la intel·ligència artificial i el big data com a motors d’una administració més proactiva i que ofereixen serveis més personalitzats en funció de les necessitats dels ciutadans.
- Construir un model ètic d’algoritmes i l’impacte de la intel·ligència artificial en la prestació de serveis públics i evitar així la reproducció de discriminacions noves o antigues.
- Drets digitals: l’enfortiment de la dimensió ètica de la transició digital serà clau per a una ciutat digital centrada en l’ésser humà. Això implica introduir ètica pública per protegir els drets digitals dels ciutadans, salvar la bretxa digital de gènere i millorar l’ús de la tecnologia com a eina per empoderar les persones i les comunitats (habilitats i empoderament).
Una de les prioritats d’aquesta línia de treball serà la promoció i ús de dades com a bé públic:
- Col·laborar amb les institucions europees per treballar en un nou model europeu de governança de dades per al benefici públic, promovent no només estàndards de dades oberts per als governs, sinó també acords integrals d’intercanvi de dades entre empreses i governs (B2G).
- Desenvolupar “Common Data” com a infraestructura digital pública i promoure l’ús de dades urbanes per al bé comú.
- Promoure l’apropiació social i la reutilització de conjunts de dades obertes disponibles públicament, de manera que es puguin generar nous coneixements útils per avaluar tant la gestió com l’evolució de la ciutat
Avui les tecnologies digitals estan presents en tots els àmbits de la vida, per això, Barcelona també confia que la tasca que faci el Knowledge Society Forum (KSF) passi a ser transversal dins de la mateixa xarxa, i contribueixi a la feina que fan els altres fòrums.
La candidatura conjunta de Barcelona i Rotterdam, que ha obtingut 38 vots a favor, una abstenció i cap vot en contra,, prendrà el relleu de l’equip sortint, liderat per la ciutat de Ghent i on Barcelona ja exercia la vicepresidència.
L’Assemblea General d’Eurocities s’ha celebrat els dies 4 i 5 de novembre de forma telemàtica sota el lema Reinventar les ciutats: més enllà de la crisi urbana, en una trobada on les ciutats han volgut explorar la resposta a la crisi sanitària provocada per la COVID-19 i les seves conseqüències econòmiques i socials i les iniciatives de recuperació que s’han posat en marxa per fer front als principals reptes que planteja a les ciutats.
L’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, va participar ahir a la sessió inaugural de l’Assemblea General d’Eurocities en una taula rodona sobre el futur de les ciutats amb l’alcaldessa d’Estocolm, Anna König Jerlmyr; l’alcalde de Bristol, Marvin Rees; l’alcalde de Bilbao, Juan Mari Aburto; l’alcalde de Helsinki, Jan Vapaavuori; l’alcaldessa de Nantes, Johanna Rolland; l’alcalde de Braga, Ricardo Rio; l’alcaldessa de Gdansk, Aleksandra Dulkiewicz; l’alcalde de Cluj-Napoca, Emil Boc; l’alcalde de Praga, Zdeněk Hřib; i la vicepresidenta del Parlament Europeu Klára Dobrev.
Eurocities és una xarxa de grans ciutats europees que representa a més de 140 ciutats amb l’objectiu de compartir idees, intercanviar experiències i elaborar respostes innovadores en el marc d’una realitat i problemàtica comunes. Barcelona és membre del Consell Executiu de la xarxa.
Paraules clauEurocities/