Servei de Premsa
31/08/2024
Diagnosi social sobre el fenomen de la venda ambulant a la ciutat de Barcelona
17/09/2015
Temps estimat de lectura: 5 minuts
- Els equips d’educadors d’intervenció a l’espai públic analitzen el perfil de les persones que es dediquen a aquesta activitat
- Un 83% resideix a Barcelona, amb una mitjana de prop de 4 anys d’estada. Utilitzen la venda ambulant com a única activitat i font d’ingrés, davant la impossibilitat de regularitzar la seva situació administrativa
- El govern municipal ha posat en marxa una taula de treball transversal per dissenyar un Pla Integral per abordar el fenomen
La venda ambulant no regulada no és un fenomen nou a la ciutat de Barcelona. Es tracta d’una activitat vinculada especialment a les zones d’influència turística i amb una elevada concentració de persones. Barcelona, com a ciutat d’arribada de persones nouvingudes d’altres països, concentra un elevat volum de població adulta indocumentada, sense possibilitats de regularitzar la seva situació, com a mínim durant els 3 primers anys d’empadronament. La venda ambulant proveeix dels ingressos econòmics mínims per a satisfer les necessitats bàsiques individuals.
Els equips d’educadors d’intervenció a l’espai públic de l’Ajuntament van dur a terme entre l’abril i l’agost d’enguany intervencions de diagnosi en què es va contactar amb 213 persones per conèixer a fons la seva situació. D’aquestes entrevistes, els resultats de les quals es detallen en l’informe, se’n desprèn que el 83% resideixen a Barcelona, amb una estada mitjana al voltant dels 4 anys.
La dinàmica de venda presenta uns patrons comuns, sense que es detectin estructures de xarxa jerarquitzada i/o presència de màfies. L’activitat, que la majoria realitza de manera exclusiva i com a única font d’ingressos, es concentra en alguns districtes de major afluència turística com Ciutat Vella i Sants–Montjuïc (vinculat als espectacles de les Fonts de Montjuïc i les actuacions musicals programades a l’Anella Olímpica) i Gràcia (conjunt del Parc Güell). S’ha analitzat també el denominat Mercat de la Misèria, a la zona d’influència de la Fira de Bellcaire.
L’informe apunta a una baixa vinculació del col·lectiu a serveis i recursos municipals en la fase d’arribada a la ciutat i durant els primers anys, quan no es poden iniciar processos documentals fora del requeriment de l’empadronament. Només el 9% fa ús dels centres de Serveis Socials, i un 38% fa ús del Sistema Català de Salut i dels serveis d’urgència en cas de necessitat. El col·lectiu descriu l’existència de xarxes informatives internes, d’àmbit privat, i pràctiques d’estafa en els processos documentals, inclosa la compra/venda de contractes laborals fraudulents per tal d’obtenir el permís de residència i treball.
L’informe apunta, doncs, a la necessitat d’un abordatge social d’aquest fenomen, especialment pel que fa al reforç dels itineraris d’inclusió a través d’una oferta de suport en l’ocupació i de la intensificació de l’acompanyament en la regularització. Cal destinar esforços a la identificació d’interlocutors i a construir processos de diàleg amb els venedors per tal d’adequar els recursos a les necessitats.
Amb aquest objectiu, s’ha posat en marxa un espai de treball transversal on participen l’àrea de Drets Socials, el Districte de Ciutat Vella, Guàrdia Urbana, el Comissionat de Seguretat, el Comissionat d’Economia Social i Barcelona Activa, i s’ha obert un espai de diàleg amb venedors d’origen senegalès, representants de la Coordinadora d’Entitats Senegaleses a Catalunya, representants de comerciants i d’entitats i grups de solidaritat, amb l’objectiu de coordinar les diferents tasques, establir interlocució i preveure dispositius de mediació i plans d’actuació a mig i llarg termini.
Aquests treballs permetran l’elaboració, en col·laboració amb els diferents grups municipals, d’un pla integral que inclourà accions en l’àmbit social, en la relació amb el comerç estable i regular de la ciutat, i en matèria de seguretat i espai públic amb l’objectiu de trobar millors respostes a un fenomen complex i global.
Radiografia de les persones que es dediquen a la venda ambulant a Barcelona
Fruit de les intervencions i contactes realitzats, s’identifiquen a la ciutat diversos col·lectius dedicats a aquesta activitat:
- Persones d’origen indo-asiàtic amb venda de souvenirs en zones turístiques (159 persones detectades, 81 entrevistades)
- Majoritàriament homes, el 65% d’origen paquistanès
- 45% entre 18 i 30 anys, i 45% entre 30 i 45 anys
- 73% es troben en situació irregular
- 80% són residents a Barcelona
- 45% fa entre 1 i 5 anys que estan a la ciutat
- 34% disposen de targeta sanitària
- 35% han estat vinculats en alguna ocasió amb recursos d’atenció social per a l’acompanyament de tràmits, cursos d’idiomes, etc.
- 40% tenen familiars a càrrec, el 80% dels quals al país d’origen
- 48% volen iniciar processos de regularització per la via d’arrelament
- 90% es dedica a la venda ambulant de manera exclusiva
- La majoria realitza l’activitat de manera individual, amb algunes pràctiques de col·laboració o suport entre venedors, però sense xarxes organitzades que controlin l’activitat
- Persones d’origen indo-asiàtic amb venda de llaunes de cervesa a zones d’oci nocturn (92 persones detectades, 59 entrevistades)
- Majoritàriament homes, d’origen paquistanès en un 68% dels casos
- 41% entre 18 i 30 anys i 44% entre 30 i 45 anys
- 86% es troben en situació irregular
- 15% ha tingut contactes puntuals amb recursos d’atenció social
- 90% està empadronat al seu lloc de residència
- 86% resideix a la ciutat
- 64% fa entre 1 i 5 anys que estan a la ciutat
- 41% disposa de targeta sanitària
- 41% té familiars a càrrec, el 90% dels quals al país d’origen
- 49% volen iniciar processos de regularització per la via d’arrelament
- 95% es dedica a la venda ambulant de manera exclusiva
- Operen sense l’existència de cap màfia o xarxes organitzades que controlin l’activitat.
- Descriuen, en canvi, l’existència de xarxes mafioses tant en el procés migratori com en l’obtenció de contractes que els permetin la regularització
- Persones d’origen subsaharià amb venda de productes d’imitació i/o falsificats (98 persones detectades, 73 entrevistades)
- Majoritàriament homes, 65% d’origen senegalès
- 35% entre 18 i 30 anys i 37% entre 30 i 45 anys
- 66% es troben en situació irregular
- 52% ha tingut contactes puntuals amb recursos d’atenció social
- 84% resideix a la ciutat
- 94% estan empadronats
- 47% fa més de cinc anys que està a la ciutat
- 37% disposa de targeta sanitària
- 38% té familiars a càrrec al país d’origen
- 33% volen iniciar processos de regularització per la via d’arrelament
- L’activitat es practica en grups i amb dinàmiques de suport entre venedors, però sense l’existència de xarxes organitzades que controlin l’activitat.
- Persones que es dediquen a la venda de productes recuperats dels contenidors i/o de sobrants dels lots subhastats de la Fira de Bellcaire (46 i 33 persones contactades en dues intervencions)
- Majoritàriament homes, 88% d’origen africà
- 42% són majors de 45 anys
- 11% es troben en situació irregular
- 63% ha tingut contactes puntuals amb recursos d’atenció social
- 59% resideix a la ciutat
- 87% estan empadronats
- 80% fa més de cinc anys que està a la ciutat
- 57% disposa de targeta sanitària
- 63% té familiars a càrrec (un 59% dels quals al territori, i en un 82% dels casos amb presència de menors)
- 73% estan en procés de recerca activa de feina i utilitza l’activitat de venda com a mitjà complementari de subsistència
- 33% volen iniciar processos de regularització per la via d’arrelament
- L’activitat es practica en grups i amb dinàmiques de suport entre venedors
Paraules clauvenda ambulant/