- Inici
- / Últimes notícies
- / Actualitat
- / D’on prové l’aigua freàtica amb què es rega i es neteja a Barcelona?
D’on prové l’aigua freàtica amb què es rega i es neteja a Barcelona?
05/03/2024 - 13:09 h
- Ampliació de la xarxa d’aigua freàtica
- Personal de neteja treballant amb el camió d’aigua freàtica
- Personal de neteja regant amb aigua freàtica
- Diposit d’aigua freàtica del parc de les Glòries
- Reg amb aigua freàtica
Una part important de la superfície de la ciutat de Barcelona es troba sobre l’aqüífer del Baix Besòs i Pla de Barcelona i, per tant, hi abunden els recursos subterranis a poca profunditat. Un d’aquests recursos és l’aigua freàtica, que es troba repartida uniformement pel subsol de la ciutat.
Què és l’aigua freàtica?
És aigua neta, però no és potable. Per considerar-la apta per al consum humà caldria fer-hi un tractament i una gestió específics, però sí que té la qualitat adient per satisfer usos municipals com el reg de les zones verdes, la neteja dels carrers, el clavegueram o el manteniment de les fonts i els llacs on hi ha espècies autòctones a preservar.
No depèn dels fenòmens meteorològics a curt termini i és el gran recurs que, en situació de sequera, ens permet seguir amb la neteja i el reg a la ciutat. De fet, és l’única aigua que actualment usen els serveis municipals per tenir cura dels nostres carrers. Hi ha canalitzacions d’aigua freàtica que ja eren el mètode de reg habitual en algunes zones. D’altra banda, el servei de neteja ha organitzat un sistema amb 28 camions nodrissa que alimenten d’aigua freàtica els vehicles més petits de neteja, que es mouen per la ciutat, i els vehicles de parcs i jardins que fan tasques de reg.
Un recurs sostenible i de proximitat
El mateix terreny fa de dipòsit de l’aigua freàtica, el sòl la filtra i impedeix que hi proliferin agents patògens. Pel fet d’estar repartida per la ciutat, no és necessari construir grans xarxes de distribució per portar l’aigua als punts de consum. En realitat, la xarxa d’aigua freàtica s’organitza en sistemes aïllats i en cadascun hi ha un pou, una bomba per extreure l’aigua, un dipòsit d’abastament que permet regular l’aigua en funció de la demanda i una xarxa de distribució que sol usar-se per al reg i la neteja, principalment.
La xarxa té 102 quilòmetres de longitud i un total de 155 connexions de servei. El dipòsit d’aprofitament d’aigua freàtica més gran construït fins ara a Barcelona és el de la Canòpia, a la plaça de les Glòries. Té una capacitat de 1.500 metres cúbics i les instal·lacions es comanden telemàticament, gràcies a un centre de control. Durant el 2023, s’han extret més de 250.000 metres cúbics d’aigua dels pous de la Canòpia.
Més inversió en aigua freàtica
La tramitació per emergència de 14,4 milions d’euros permetrà millorar la xarxa d’aigües freàtiques. Les set actuacions que es duran a terme suposaran un increment del 20% del volum d’aigua disponible per al reg i la neteja dels carrers. Es preveu que les obres puguin començar progressivament a partir del març i que els nous sistemes puguin entrar en funcionament durant l’any 2025.